Naujienos
Vaistų nuo skausmo poveikis: įvardijo, kuri veiklioji medžiaga ypač pavojinga kepenims
![Vaistų nuo skausmo poveikis: įvardijo, kuri veiklioji medžiaga ypač pavojinga kepenims](https://lrvalstybe.lt/storage/12920/Labiausiai-baiminasi-poveikio-kepenims%2C-Asociatyvi-Pexels-nuotr.-%281%29.png)
Daugiau
nei trečdalis Lietuvos gyventojų vaistus nuo skausmo vartoja bent kartą per
mėnesį ar dažniau, tačiau juos neramina šalutinis poveikis kepenims ir širdies
bei kraujagyslių veiklai, rodo „Havas Group“
užsakymu atliktas tyrimas. Kada ir kokioms sąlygoms esant Lietuvos gyventojų baimės dėl vaistų nuo
skausmo poveikio organizmui yra pagrįstos, o kada nerimauti neverta, pasakoja Lietuvos sveikatos mokslų
universiteto ligoninės (LSMUL) Kauno klinikų gydytoja klinikinė farmakologė
Skaistė Žukaitienė.
Labiausiai baiminasi poveikio kepenims
Nors
didžiausia dalis – net 26 proc. – apklaustųjų įvardijo, kad labiausiai
baiminasi vaistų poveikio kepenims, S. Žukaitienė teigia, kad ne visais
atvejais ši baimė yra pagrįsta.
„Kepenys
didžiąją dalį vaistų nuo skausmų perdirba į netoksiškas medžiagas, kurios
galėtų būti pašalinamos per inkstus, tačiau tiesioginės įtakos kepenų veiklai
nedaro. Apskritai yra labai nedaug vaistų nuo skausmo, kurie turi tiesioginį
toksinį poveikį kepenims, vienas iš jų – paracetamolis, tačiau ir jis pažeidžia
kepenis tik tuo atveju, jei jo gerokai perdozuojama“, – aiškina S. Žukaitienė.
Farmakologė
akcentuoja, kad nuskausminamieji vaistai slopina prostaglandinų
– medžiagų, kurios nulemia skausmo ir uždegimo atsiradimą – gamybą. Jie yra
atsakingi ir už svarbias fiziologines funkcijas, pavyzdžiui, tinkamos skrandžio
būklės palaikymą, apsaugą nuo trombų susidarymo. Tad vaistai, kurie malšina
skausmą bei uždegimą, taip pat veikia ir virškinamojo trakto, širdies ir
kraujagyslių sistemos veiklą.
Tačiau
poveikis kepenims, pasak S. Žukaitienės, nėra susijęs su vaisto veikimo
mechanizmu. Gera žinia ta, jog nepageidaujami kepenų pažeidimai dėl
nuskausminamųjų vaistų vartojimo yra itin reti.
„Aiškių
rizikos veiksnių, leidžiančių nuspėti galimą kepenų pažeidimą nėra, nors kai
kurie moksliniai tyrimai didesnę riziką sieja su didesnėmis dozėmis, ilgesne
vartojimo trukme, jau esančiomis kepenų ligomis. Tiesa,
poveikis kepenims gali varijuoti ir priklausomai nuo veikliosios medžiagos,
todėl vaistus vertėtų rinktis atsakingai“, – pastebi gydytoja.
Viena
veiklioji medžiaga – kirtis kepenų veiklai
Lietuvoje
yra įregistruota 16 nesteroidinių vaistų nuo uždegimo veikliųjų medžiagų ir didžioji
dalis jų nėra pavojingos kepenims. Visgi farmakologė išskiria vieną, kurios
reikėtų vengti.
„Vienareikšmiškai
didžiausią riziką atsirasti kepenų veiklos sutrikimams kelia nimesulidas. Nors
dalyje Europos Sąjungos šalių ir kitų pasaulio valstybių jis yra pašalinta iš
rinkos būtent dėl išskirtinai didelio šalutinio poveikio kepenims, deja,
Lietuvoje šio vaisto suvartojama daug. Nepaisant to, kad šį receptinį preparatą
medikams draudžiama skirti kaip pirmąjį pasirinkimą, jis, remiantis Valstybinės
vaistų kontrolės 2023 m. vartojimo ataskaita, Lietuvoje užima trečiąją vietą ir
yra tikrai populiarus“, –
pasakoja S. Žukaitienė.
Pirmojo
pasirinkimo vaistas atsižvelgiant į poveikį kepenims, anot farmakologės, gali
būti bet kuris kitas nesteroidinis vaistas nuo uždegimo. Tik čia svarbu
įvertinti kitas, jau minėtas prognozuojamas nepageidaujamas reakcijas ir individualius
paciento rizikos veiksnius – juos įvertinus, dažnai saugiausi pasirinkimai yra
naproksenas, ibuprofenas.
Nerimauja ir dėl poveikio širdies bei kraujagyslių veiklai
Tyrime
kone penktadalis apklaustųjų (19 proc.) kaip neraminantį veiksnį įvardijo ir
nuskausminamųjų vaistų šalutinį poveikį širdies bei kraujagyslių sistemos
veiklai.
„Ypač
atsakingai nesteroidinius vaistus nuo uždegimo turėtų vartoti tie, kurie yra
patyrę miokardo infarktą – dalis jų yra draudžiami vartoti esant būtent šiai
būklei. Taip pat verta atkreipti dėmesį tiems, kurie dar neturi diagnozuotos
širdies ar kraujagyslių ligos, tačiau turi keletą rizikos faktorių – serga
hipertenzija, rūko, turi padidėjusį cholesterolio kiekį, mažai juda ar patiria
daug streso“, – sako ji.
Farmakologė
pastebi, jog vertinant, kiek Lietuvoje žmonių susiduria su širdies ir
kraujagyslių sutrikimais, tam tikrus vaistinius preparatus lietuviai turėtų
vartoti itin atsargiai. Diklofenakas yra viena iš populiariausių veikliųjų
medžiagų, kuri turi gan ryškų šalutinį poveikį širdies ir kraujagyslių sistemai.
Didžiausią poveikį turi koksibų klasės priešuždegiminiai vaistai, tačiau jie
nėra tokie populiarūs.
„Visame
pasaulyje yra išskiriamos dvi pagrindinės veikliosios medžiagos, labiausiai
tinkančios pacientams, turintiems širdies ir kraujagyslių sistemos sutrikimų –
naproksenas ir ibuprofenas. Tik ilgą laiką vartojant ibuprofeną būtina laikytis
rekomenduojamos paros dozės – neviršyti 1200 mg. Kitu atveju ibuprofeno keliama
rizika širdies veiklai yra lygi diklofenakui ir koksibams“, – teigia ji.
„Havas Group“ užsakymu apklausą 2024 m. balandžio 24–gegužės 7 d. internetu atliko „Norstat LT“. Tyrimas reprezentuoja 18–74 m. amžiaus Lietuvos gyventojų nuomonę. Apklausoje dalyvavo 1000 respondentų.
UAB
Publicum